Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Ni najdenih zadetkov.
Ni najdenih zadetkov.
Ni najdenih zadetkov.
Ni najdenih zadetkov.
Ni najdenih zadetkov.
V Cordobi je na današnji dan leta 961 umrl kalif Abd Al Rahman. Bil je zadnji kalif iz sirske dinastije Omajadov. Zavladal je z 22 leti in si pokoril Španijo. Leta 929 je ustanovil Kordovski emirat in se oklical za kalifa, vrhovnega poglavarja muslimanov.
V letu 1916 so se razmere in pravila življenja ob fronti zaostrila. Vsakdanjik je bil podvržen strogim vojnim odredbam, kajenje je bilo ob mraku ali ponoči možno le v kakšnem kotu, tudi zvonjenje je bilo prepovedano, v zgodnji jeseni 1916 pa so zvonove pobrali in jih prelili v topove.
V Ljubljani se je na današnji dan leta 1941 rodil režiser in publicist Janez Povše. Od leta 1975 je bil umetniški vodja Primorskega dramskega gledališča v Novi Gorici in srečanja gledališč Alpe Jadran. Leta 1981 se je znova odločil za svobodni poklic. Že kot študent je bil Janez Povše nagrajen za režijske prvence. Kasneje pa se je posvetil pisanju radijskih, televizijskih in lutkovnih iger, scenarijev ter kritik.
Gorica mora k Jugoslaviji, tako je na današnji dan leta 1946 torkov Primorski dnevnik naslovil poročilo s plenuma goriškega mestnega odbora Slovensko-italijanske antifašistične unije. Iz Pariza pa je pisal o referendumu, na katerem so Francozi odobrili novo ustavo.
Na sveto Terezo pripravi šibo in čakaj, pravi istrski pregovor, saj je bil to nekoč čas lovljenja ptic za prehrano.
Danes se spominjamo goriškega slavčka, kot so po izidu njegove prve pesniške zbirke imenovali na današnji dan leta 1844 v Vrsnem pri Kobaridu rojenega Simona Gregorčiča. Po maturi je namesto klasične filologije zaradi družinskih razmer vpisal bogoslovje v Gorici. Poeziji se je posvetil že v gimnaziji, ustvarjalni vrh pa je dosegel med kaplanovanjem. Zbirka Poezije, ki je izšla leta 1882, je bila deležna velike pozornosti in navdušenega sprejema zlasti liberalnih kritikov, obsodil pa jo je Anton Mahnič. Gregorčič je poetično povezal osebno bolečino s čustvovanjem o narodovi usodi. V arhivu hranimo posnetek s proslave ob 120-i obletnici Gregorčičevega rojstva, ki je bila v Kobaridu na današnji dan leta 1964. Za našo radijsko postajo je poročal Miljutin Vesel: Za glasbeno slovo prisluhnimo znameniti Gregorčičevi pesmi Soči, ki nam jo bo zapel Gianni Rijavec:
Franko Hmeljak
V Cordobi je na današnji dan leta 961 umrl kalif Abd Al Rahman. Bil je zadnji kalif iz sirske dinastije Omajadov. Zavladal je z 22 leti in si pokoril Španijo. Leta 929 je ustanovil Kordovski emirat in se oklical za kalifa, vrhovnega poglavarja muslimanov.
V letu 1916 so se razmere in pravila življenja ob fronti zaostrila. Vsakdanjik je bil podvržen strogim vojnim odredbam, kajenje je bilo ob mraku ali ponoči možno le v kakšnem kotu, tudi zvonjenje je bilo prepovedano, v zgodnji jeseni 1916 pa so zvonove pobrali in jih prelili v topove.
V Ljubljani se je na današnji dan leta 1941 rodil režiser in publicist Janez Povše. Od leta 1975 je bil umetniški vodja Primorskega dramskega gledališča v Novi Gorici in srečanja gledališč Alpe Jadran. Leta 1981 se je znova odločil za svobodni poklic. Že kot študent je bil Janez Povše nagrajen za režijske prvence. Kasneje pa se je posvetil pisanju radijskih, televizijskih in lutkovnih iger, scenarijev ter kritik.
Gorica mora k Jugoslaviji, tako je na današnji dan leta 1946 torkov Primorski dnevnik naslovil poročilo s plenuma goriškega mestnega odbora Slovensko-italijanske antifašistične unije. Iz Pariza pa je pisal o referendumu, na katerem so Francozi odobrili novo ustavo.
Na sveto Terezo pripravi šibo in čakaj, pravi istrski pregovor, saj je bil to nekoč čas lovljenja ptic za prehrano.
Danes se spominjamo goriškega slavčka, kot so po izidu njegove prve pesniške zbirke imenovali na današnji dan leta 1844 v Vrsnem pri Kobaridu rojenega Simona Gregorčiča. Po maturi je namesto klasične filologije zaradi družinskih razmer vpisal bogoslovje v Gorici. Poeziji se je posvetil že v gimnaziji, ustvarjalni vrh pa je dosegel med kaplanovanjem. Zbirka Poezije, ki je izšla leta 1882, je bila deležna velike pozornosti in navdušenega sprejema zlasti liberalnih kritikov, obsodil pa jo je Anton Mahnič. Gregorčič je poetično povezal osebno bolečino s čustvovanjem o narodovi usodi. V arhivu hranimo posnetek s proslave ob 120-i obletnici Gregorčičevega rojstva, ki je bila v Kobaridu na današnji dan leta 1964. Za našo radijsko postajo je poročal Miljutin Vesel: Za glasbeno slovo prisluhnimo znameniti Gregorčičevi pesmi Soči, ki nam jo bo zapel Gianni Rijavec:
Franko Hmeljak
Vse epizode